КЕРУВАННЯ ТЕМПЕРАТУРОЮ ІРИГАЦІЙНОЇ РІДИНИ В ПРОЦЕСІ ВІТРЕОРЕТИНАЛЬНОЇ ХІРУРГІЇ (ЕКСПЕРИМЕНТАЛЬНЕ ДОСЛІДЖЕННЯ IN VIVO) - Назаретян, Рудольф Едуардович; Задорожний, Олег Сергійович; Уманець, Микола Миколайович; Мальцев, Едуард Валентинович; Науменко, Володимир Олександрович; Пасєчнікова, Наталія Володимирівна (My University, 2022)
Актуальність. В даний час в процесі проведення вітректомії використовуються іригаційні розчини, температура яких значно нижча за температуру внутрішньоочних середовищ, а моніторинг внутрішньоочної температури або температури іригаційних розчинів, як правило, не проводиться. Ціль. Вивчити вплив температури іригаційного розчину на тривалість інтраопераційної внутрішньоочної кровотечі та на структуру сітківки очей кролика після вітректомії. Матеріал та методи. Експеримент проводився на 39 кроликах (78 очей), які були поділені на 3 групи. У 1 групі (13 кроликів, 26 очей) виконувалась вітректомія з іригаційним розчином температурою 5°С, у 2 групі (13 кроликів, 26 очей) - температурою 22°С, у 3 групі (13 кроликів, 26 очей) - температурою 36° З. Тривалість іригації склала 30 та 60 хвилин. Як контроль використовувався матеріал інтактних тварин (2 кролика, 4 ока). Забір матеріалу для гістологічного дослідження (світлова мікроскопія) хоріоретинального комплексу (30 кроликів (60 очей)) проводився через 1, 7 та 30 діб після хірургії. У 9 кроликів (18 очей) моделювалася внутрішньоочна кровотеча та реєструвалася її тривалість. Результати. У 1, 2, 3 групах експериментальних тварин у процесі хірургії температура вмісту вітреальної порожнини знизилася (р<0,000) порівняно з вихідними даними на 26,0°С, 11,2°С 1,0°С, відповідно. При вивченні гістологічних препаратів сітківки після тривалої (60 хвилин) хірургії, виконаної при температурі іригаційної рідини 22°С (і особливо 5°С), були виявлені структурні зміни сітківки (міжклітинний набряк, вакуольна дегенерація, часткова деструкція структурних елементів сітківки) очей, прооперованих з температурою розчину 36°С. При тривалості іригації 30 хвилин структурні зміни сітківки були виражені слабше у всіх досліджуваних групах. Тривалість кровотечі в 3 групі тварин, яким у процесі вітректомії іригація вітреальної порожнини здійснювалася з температурою розчину 36°С, виявилася значно нижчою (21,1±9,5 с.) порівняно з 2 групою (63±23,5 с., p=0,000) та 1 групою (88,3±46,0 с., p=0,000). Висновки. Вітректомія з тривалою (60 хвилин) іригацією вітреальної порожнини розчином температурою 22° С (і особливо 5°С) призводить до структурних змін сітківки, що може бути обумовлено низькотемпературним впливом іригаційного розчину, а при використанні розчину температурою 36°С структурних змін сітківки не спостерігається. На моделі внутрішньоочної кровотечі встановлено, що в процесі вітректомії використання іригаційних розчинів температурою 36°С призводить до зниження тривалості інтраопераційної кровотечі в оці кролика порівняно з іригаційними розчинами 22°С (і особливо 5°С). Таким чином, у процесі вітреоретинальної хірургії доцільно контролювати температуру іригаційної рідини та уникати використання низькотемпературних іригаційних розчинів при тривалій вітректомії.