ТАКТИКА ЛІКУВАННЯ МЕЛАНОМ ІРИДОЦИЛІОХОРІОІДАЛЬНОЇ ОБЛАСТІ - Малецький, Анатолій Парфентійович; Хомякова, Олена Вікторівна (My University, 2022)
Актуальність. Відомо, що меланоми іридоциліохоріоїдальної області зустрічаються у 12-18% [Grin J.M, Grant-Kels J.M. 1998; Зіангірова Г.Г., Ліхванцева В.Г., 2003]. За даними різних авторів, смертність від метастазування меланом цієї локалізації може досягати за 5 років до 40%, що свідчить про важливість цієї проблеми. Застосування фотодеструкції та локальної радіотерапії при меланомах іридоциліарної зони та периферичної частини хоріоїдеї не виправдало очікуваного клінічного результату у зв'язку з виникненням цілого ряду ускладнень у процесі терапії (вторинна глаукома, постпроменева катаракта, склеромаляція). Хірургічне видалення пухлини не завжди дозволяє уникнути таких інтраопераційних ускладнень, як гемофтальм, відшарування сітківки та ін. Мета роботи. Визначити тактику лікування меланом іридоциліохоріоїдальної області. Матеріал та методи. Аналіз результатів резекції пухлини меланоми іридоциліохоріоїдальної області проведено у 92 хворих (вік 53,2+14,3 років). У 62 випадках пухлина розташовувалась в іридоциліарній зоні, проміненція (3,2+1,8) мм, довжина (5,7+2,0) мм, у 30 - у ціліо- хоріоїдальній зоні, проміненція (6,8+1,7) мм, довжина (9,8+ 1,5) мм. У 50 з 62 пацієнтів з іридоциліарною меланомою гострота зору до операції була 0,1-1,0, у 12 - нижче 0,1. У 9 з 30 пацієнтів з циліохоріоїдальною меланомою гострота зору була 0,1-1,0, у 21 - нижче 0,1. Середній термін спостереження (27,3 +1,5) місяця. За клітинною будовою меланоми іридоциліохоріоїдальної області розподілялися наступним чином: 1. веретеноклітинна А - 19; 2. верете-ноклітинна Б - 11; 3. веретеноклітинна А-Б-15; 4. змішана-33; 5. епітеліоїдна – 14. Результати. При резекції меланоми іридоциліарної області у 2 із 62 пацієнтів відзначалася інтраопераційна гіфема. У ранньому післяопераційному періоді ускладнень не було, у 50 із 62 пацієнтів вдалося зберегти високу гостроту зору від 0,1 до 1,0, у 12 хворих у післяопераційному періоді зір знизився через набряк рогівки та часткового гемофтальму. При резекції меланоми циліохоріоїдальної області нами був відзначений інтра- та післяопераційний період гемофтальм у 4 з 30 пацієнтів. У 7 із 9 пацієнтів вдалося зберегти гостроту зору 0,1-1,0. Висновки. Вибір правильної тактики лікування меланом іридоциліохоріоідальної області дозволяє зменшити ризик виникнення інтраопераційних та післяопераційних ускладнень та, отже, зберегти високі зорові функції.